A szláv földközösségi birtokrendszer jogintézményei - Heka László (2017)
A közös földbirtok és a vérszerinti kötelék a szlávoknál igen hosszú ideig maradt fenn (a katonai határőrvidéken és a balkáni hegyvidéki lakosság körében még a 20. században is fennállt), majd azt az államok kialakulásával a társadalmi rétegződés váltotta fel.1 Ekkor a közös földbirtok helyébe a magántulajdon lépett, az uralkodó és a politikai hatalom vezető rétege a legfőbb birtokos körébe tartozott. A szlávok ma Európában a legnagyobb etnikai csoportot (közel 35%-kal) képezik,2 emellett élnek még Ázsiában is. Nyelveik, vallásuk és állami-történelmi múltjuk alapján általában három csoportba sorolják őket,3 a valamelyik szláv nyelvet beszélők száma a 20. század nyolcvanas éveiben 294,2 millió volt.4 Ezek közül a legnépesebb a keleti szláv nyelvcsoport, amelybe összesen 210,8 millió polgár tartozik. A nyugati szláv nyelveket összesen 54 millió európai lakos beszéli, a déli szláv nyelveket pedig 29,4 millióan. Jelenleg a szlávok tizenhárom országban alkotnak többséget, melyek között megtalálható a világ legnagyobb terjedelmű állama, Oroszország, és Európa második legnagyobb területű országa, Ukrajna, valamint Fehéroroszország, Lengyelország, Csehország, Szlovákia, Szlovénia, Horvátország, Bosznia-Hercegovina, Szerbia, Montenegró, Macedónia és Bulgária.
Keywords: Társadalomtudományok; Jogtudomány